Vyhořelé jaderné palivo z elektráren se zpravidla stává jaderným odpadem, který je třeba bezpečně uložit, protože je stále radioaktivní. Francie nicméně vyvinula technologii pro jeho přepracování, čímž se objem odpadu může výrazně snížit, a zároveň je možné palivo znovu využít. Nové reaktory typu EPR společnosti EDF mohou v jednom palivovém cyklu pojmout až 30 procent takového přepracovaného paliva. Týká se to i reaktoru EPR1200, jenž EDF nabízí pro dostavbu Dukovan.
Energetika prochází obdobím zásadních změn a Zbyněk Boldiš se dlouhodobě pohybuje v centru evropského dění, kde se politika a regulace propisují do pravidel energetického trhu. „Po loňských energetických šocích, kdy bylo prioritou evropských zemí zajistit dostatečné zdroje na zimu, je nyní centrálním tématem jejich cenová dostupnost a posílení dlouhodobé energetické diverzifikace a soběstačnosti. I z těchto důvodů nyní probíhá reforma evropského vnitřního trhu s energií, která je z pohledu provozovatelů přenosových soustav klíčová,“ říká Zbyněk Boldiš, prezident asociace provozovatelů evropských přenosových soustav ENTSO-E a současně ředitel sekce Zahraniční spolupráce společnosti ČEPS.
„Nezpochybňujeme potřebu dekarbonizace, ale zároveň říkáme, že k ní nelze směřovat na úkor energetické bezpečnosti, soběstačnosti a konkurenceschopnosti firem,“ říká Filip Dvořák, viceprezident Hospodářské komory ČR. Podle něj by měla koncepce zajistit takový mix zdrojů, který zajistí firmám stabilní a bezpečné dodávky za dostupné ceny. „Voláme po analýzách, prokazatelných číslech a v neposlední řadě po ekonomické efektivitě při podpoře výstavby nových zdrojů.“
Saskatchewan Research Council (SRC) získal významné vládní finanční prostředky na rozvoj projektu prvního mikroreaktoru Westinghouse eVinci™ v Kanadě. Společnosti Westinghouse a SRC podepsaly v loňském roce memorandum o porozumění s cílem společně vypracovat plán umístění mikroreaktoru eVinci v Saskatchewanu, aby bylo možné dále zkoumat průmyslové, výzkumné a energetické využití.
Švédsko chce stavět nové jaderné elektrárny. Změna přístupu švédské vlády otevírá nové možnosti zapojení jaderného sektoru k dosažení cílů uhlíkové neutrality.
Počátek švédských aktivit v jaderném sektoru se datuje od roku 1968, kdy byla do provozu uvedena úplně první jaderná elektrárna Ågestaverket. Jednalo se o verzi s tlakovou nádrží, která sloužila i jako kogenerační zařízení, kde se kombinovala výroba tepla a elektrické energie. Reaktor byl uzavřen v roce 1974 a šest let na to úplně zbořen. Reaktorový sál však zůstal do dneška a je využíván jako místo ke konání akcí a exhibicí.1
Energetika je jednou z důležitých strategických otázek každého státu a nejinak je tomu i ve Španělsku. Také Španělsko plánuje být do roku 2050 uhlíkově neutrální. Strategii energetického sektoru stanovila vláda v tzv. Národním integrovaném energetickém a klimatickém plánu (Plan Nacional Integrado de Energía y Clima – PNIEC). Tento plán definuje cíle snižování emisí skleníkových plynů, přechod na obnovitelné zdroje energie (OZE) a zvýšení energetické účinnosti. V první fázi je v plánu vyrábět 74 % elektřiny z OZE do roku 2030 a do roku 2050 dosáhnout 100% podílu obnovitelné energie.
Patnáct let po obnovení výstavby jede 3. blok Jaderné elektrárny Mochovce na plný výkon. Jedním z klíčových lidí, kteří se na projektu podíleli, byl i Pavel Janík z Energetického průmyslového holdingu, jehož tým měl na starosti nejdůležitější kontrakty na jaderném ostrově. „V energetice se ozývalo hodně skeptických hlasů, jestli je možné blok zprovoznit. A já jsem rád, že se to podařilo. Pro EPH je klíčové, že jsme schopní takto velký projekt zrealizovat. A to včetně všech nároků na zvládnutí technologie, projektového řízení a dlouhodobého financování. Do energetické flotily EPH tímto milníkem přibyl významný bezemisní zdroj elektrické energie v jednom ze strategických regionů,“ říká v rozhovoru pro All for Power.
„Za 35 let praxe jsem nezažil horší komunikaci mezi MPO a průmyslem,“ nešetří současnou vládní garnituru energetický stratég Daniela Křetínského Jiří Feist. „Výsledkem je, že Česká republika nemá racionální plán plnění klimatických cílů a zajištění energetických potřeb. Přitom Národní klimatický plán je nejnáročnější projekt v historii země za stovky miliard korun,“ dodává s tím, že vláda by měla urychleně začít naslouchat hlasům průmyslu a energetiky. „Jsem bytostný optimista, ale potřebujeme urychleně přijmout potřebnou legislativu a nastavit jasné regulace s racionálními podmínkami pro investory.“
Tisková zpráva ČEZ: Společnost Elektrárna Dukovany II ze skupiny ČEZ obdržela finální nabídky od tří uchazečů na stavbu nového jaderného zdroje v Dukovanech
„Stávající situace potvrdila, že trh s energiemi sám o sobě funguje dobře, jen při nízké nabídce nemusí vždy generovat to, co potřebujeme. Tedy stabilní energie za dostupné ceny. Ať už bude reforma vypadat jakkoliv, my hlavně doufáme, že začne být předvídatelnější a umožní konečně investice do řiditelných zdrojů. To by mohlo odstranit prapříčinu současných problémů,“ je přesvědčený Luboš Pavlas, prezident a CEO skupiny Sev.en.
Stránky jsou chráněny službou Google reCAPTCHA
ochrana osobních údajů a smluvní podmínky.